© 2012 by Editura POLIROM

www.polirom.ro

Editura POLIROM

Iaşi, B-dul Carol I nr. 4; P.O. BOX 266, 700506

Bucureşti, Splaiul Unirii nr. 6, bl. B3A, sc. 1, et. 1;

sector 4, 040031, O.P. 53, C.P. 15-728

ISBN ePub: 978-973-46-3854-3

ISBN PDF: 978-973-46-3855-0

ISBN print: 978-973-46-3067-7

Coperta: Carmen Parii

Această carte în format digital (e-book) este protejată prin copyright şi este destinată exclusiv utilizării ei în scop privat pe dispozitivul de citire pe care a fost descărcată. Orice altă utilizare, incluzând împrumutul sau schimbul, reproducerea integrală sau parţială, multiplicarea, închirierea, punerea la dispoziţia publică, inclusiv prin internet sau prin reţele de calculatoare, stocarea permanentă sau temporară pe dispozitive sau sisteme cu posibilitatea recuperării informaţiei, altele decât cele pe care a fost descărcată, revânzarea sau comercializarea sub orice formă, precum şi alte fapte similare săvârşite fără permisiunea scrisă a deţinătorului copyrightului reprezintă o încălcare a legislaţiei cu privire la protecţia proprietăţii intelectuale şi se pedepsesc penal şi/sau civil în conformitate cu legile în vigoare.

Proiect editorial finanţat de Administraţia Fondului Cultural Naţional.

Lectura eco - un supererou al lumii moderne!

Versiune digitală realizată în colaborare cu Libris.ro

MARIAN PETCU, licenţiat în jurnalism, doctor în sociologie, este conferenţiar la Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţele Comunicării din cadrul Universităţii Bucureşti. A fondat şi condus revistele ştiinţifice Jurnalism & Comunicare, Revista Română de Istorie a Presei, Studii şi Cercetări de Istorie a Presei. Lucrări de specialitate: 10 teme de istorie a jurnalismului (2012); Cenzura în spaţiul cultural românesc (coord., 2005), O istorie ilustrată a publicităţii româneşti (2002), Tipologia presei româneşti (2000) etc. La Editura Polirom a mai publicat Puterea şi cultura. O istorie a cenzurii (1999) şi Istoria jurnalismului şi a publicităţii în România (2007).

NOTĂ

Pentru a nu încărca inutil textul, am recomandat colaboratorilor să utilizeze datarea simplă. Precizăm că prin lege, 1 aprilie 1919 devine 14 aprilie 1919.

Lista contributorilor

ABTM

Aquilina Birăescu, BJ Timiş

ACAIS

Anca Cristina Alexandrescu, BCU Iaşi

ACVCJ

Andreea Vaida, Cluj-Napoca

ADCT

Adriana Dinuliu, BJ Constanţa

ADIL

Aurel David, Ialomiţa

AFCJ

Alexandra Feher, Cluj-Napoca

AISCJ

Andreea Ioana Stan, Cluj-Napoca

ALCT

Aurelia Lăpuşan, Constanţa

AMTCJ

Alexandra Maria Tuhut, Cluj-Napoca

ANDCT

Anca Dobre, BJ Constanţa

AOVFBZ

Alexandru Oproescu şi Viorel Frâncu, Buzău

APSM

Aurel Pop, Satu Mare

ATB

Antoaneta Tănăsescu, Bucureşti

ATMŞ

Ana Todea, BJ Mureş

AVMŞ

Ana Vintilă, BJ Mureş

BAR

Bibioteca Academiei Române

BCUB

BCU Bucureşti

BEHR

Berényi Erzsébet, BJ Harghita

BJAG

BJ Argeş

BJBP

BJ Covasna: Szonda Szabolcs, Demeter Lajos, Csergő-Benedek Csilla, Ianculescu Csilla, Kedves Ildikó-Tímea

BJC

BJ Cluj-Napoca

BJCL

BJ Călăraşi

BJCT

BJ Constanţa, coordonator Corina Apostoleanu

BJDB

BJ Dâmboviţa

BJIL

BJ Ialomiţa

BJKJ

BJ Harghita

BJNT

BJ Neamţ: Mihaela Mereuţă, Amelia Bran, Elena Hanganu

BNR

Biblioteca Naţională a României: Aurelia Perşinaru

BOSJ

Bódis Ottilia, BJ Sălaj

BVAU

Biblioteca „A.V. Urechia”, Galaţi

C

Colaboratori studenţi, Universitatea din Bucureşti

CA

Căpitănescu Adina, BJ Gorj

CCCJ

Cornel Crişan, Cluj-Napoca

CCFDMAB

Centrul de Cercetări Filologice şi Dialog Multicultural Alba Iulia – Ion Buzaşi, Constantin Cubleşan, Ileana Ghemeş, Diana Câmpan, Georgeta Orian, Petronela Wainberg, Iuliana Wainberg

CCSV

Camelia Cotos, Suceava

CGIS

Cezara Gherghel, BCU Iaşi

CMCBC

Camelia Mihaela Cmeciu, Bacău

CMGJ

Csolti Marinela, BJ Gorj

CNA

Consiliul Naţional al Audiovizualului

CNVN

Costică Neagu, Casa Corpului Didactic Vrancea

CORB

Claudia Oancea Raica, Blaj

CPB

Constantin Poenaru, Bucureşti

CSIS

Camelia Stumbea, BCU Iaşi

CTMS

Corina Teodor, Universitatea „Petru Maior”, Târgu-Mureş

CUSB

Colaboratori studenţi, Universitatea „L. Blaga”, Sibiu

DASV

Daniela Argatu, BP Suceava

DBBR

Doina Brăileanu, BJ Brăila

DCGJ

Daniela Cherecheş, BJ Gorj

DDTM

Diana Dincă, BJ Timiş

DGB

Dan Gîju, Bucureşti

DTHD

Denisa Toma, BJ Hunedoara

EBIS

Elena Bondor, BCU Iaşi

ECMS

Emilia Cătană, BJ Mureş

EDBV

Eva Dinu, BJ Braşov

EPSB

Elena Ramona Potoroacă, Sibiu

ESGR

Elena Ştefan, BJ Giurgiu

EŞAR

Emil Şimăndan, Arad

FABH

Florin Ardeleanu, Bihor

FCOT

Florin Cârstea, BJ Olt

FFBC

Florinela Floria, Bacău

FGVL

Flori Ghiţă, BJ Vâlcea

FUDJ

Florentina Urziceanu, BJ Dolj

GABT

Gheorghe Amarandei, Botoşani

GBGJ

Gabriela Bărăscu, BJ Gorj

GGCJ

Győrffy Gábor, Gabriela Grigorosoaie, Cluj-Napoca

GJCS

Gheorghe Jurma, Caraş-Severin

GMGJ

Georgiana Munteanu, Gorj

GPAG

Georgiana Popescu, Argeş

GRP

Gabriela Rusu Păsărin

GTCJ

Gabriela Torcătoru, Cluj-Napoca

HKB

Hary Kuller, Bucureşti

IBAG

Ilie Barangă, Argeş

IBIS

Ivona Burduja, Iaşi

IDTM

Ioan David, Timişoara

IHIS

Iulian Hruşcă, Iaşi

ILBH

Ioan Laza, Bihor

ILCV

Ion Lăcătuşu, Covasna

IRCJ

Ilie Rad, Cluj-Napoca

IVBR

Ion Volcu, BJ Brăila

IZBH

Ion Zainea, Bihor

KKHG

Kelemen Katalin, BJ Harghita

LBB

Laura Lezis Bădiţă, Bucureşti

LBGL

Letiţia Buruiană, BJ Galaţi

LBSJ

Lucia Bălaş, BJ Sălaj

LDDJ

Lavinia Dumitrescu, BJ Dolj

LMBH

Luminiţa Moga, Bihor

LRGJ

Liliana Radu, BJ Gorj

MBSV

Monica Bilăucă, Suceava

MCBT

Mariana Cernicova Bucă, Timişoara

MCPH

Marian Chirulescu, Ploieşti

MDRM

Maria Danilov, Republica Moldova

MGMM

Maria Gârbe, BJ Maramureş

MIIS

Maricica Ifrim, Iaşi

MMTL

Mihai Marinache, Tulcea

MNRCJ

Mihaela Nadia Roman, Cluj-Napoca

MPB

Marian Petcu, Bucureşti

MPCT

Maria Pariza, Constanţa

MPVS

Monica Păun, BJ Vaslui

MSCB

Mihai Stepan Cazazian, Bucureşti

MSSB

Minodora Sălcudean, Sibiu

MTIS

Teodor Mihaela, Iaşi

MVCJ

Mihaela Văsuţ, Cluj-Napoca

NDJ

Nicolae Dan Jianu, BJ Gorj

NLATR

Nicoleta Liliana Alexe, BJ Teleorman

NMIS

Nica Marchian, Iaşi

OHBH

Octavian Haragoş, Bihor

RBB

Răduţ Bâlbâie, Bucureşti

RCCJ

Radu Ciontos, Cluj-Napoca

RMNBV

Ruxandra Moaşa Nazare, BJ Braşov

RVCJ

Raluca Vârtopean, Cluj-Napoca

SGRM

Silvia Grossu, Republica Moldova

SHBM

Săluc Horvat, Baia Mare

SLBT

Silvia Lazarovici, BJ Botoşani

SNHD

Ştefan Nemecsek, Hunedoara

SSVN

Stela Sebe (Stănoiu), BP Vrancea

SVCTR

Stan V. Cristea, Teleorman

TFCJ

Tiberiu Fărcaş, Cluj

VCCT

Virgil Coman, Arhivele Naţionale, DJ Constanţa

VFBZ

Viorel Frîncu, BJ Buzău

VHCJ

Veciunca Hafia, Cluj-Napoca

VISV

Vasile Ilincan, Suceava

VTCSM

Viorel Câmpean, BJ Satu Mare

ZCCJ

Zenaida Chilian, Cluj-Napoca

Lista abrevierilor

AGPR

Asociaţia Generală a Presei Române

ANEPR

Asociaţia Naţională a Editorilor de Presă din România

ARIP

Asociaţia Română de Istorie a Presei

ASE

Academia de Studii Economice, Bucureşti

ASPRO

Asociaţia Scriitorilor Profesionişti din România

ASSP

Academia de Studii Social-Politice, Bucureşti

AŞG

Academia „Ştefan Gheorghiu”, Bucureşti

AZR

Asociaţia Ziariştilor din România

BAR

Biblioteca Academiei Române

BCU

Biblioteca Centrală Universitară

BJ

Biblioteca Judeţeană

BP

Biblioteca Pedagogică

CCD

Casa Corpului Didactic

CJCPCT

Centrul Judeţean pentru Conservarea şi Promovarea Culturii Tradiţionale

CNA

Consiliul Naţional al Audiovizualului

DJ

Direcţia Judeţeană

DJANBV

Direcţia Judeţeană Braşov a Arhivelor Naţionale

FGPP

Federaţia Generală a Presei din Provincie

FIJET

Federaţia Internaţională a Jurnaliştilor şi Scriitorilor de Turism

FJSC

Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţele Comunicării

FND

Frontul Naţional Democrat

FNPP

Federaţia Naţională a Presei din Provincie

FRN

Frontul Renaşterii Naţionale

ISR

Institutul Social Român

JCM

Jurnalul Consiliului de Miniştri

LANC

Liga Apărării Naţionale Creştine

MAN

Marea Adunare Naţională

MI

Ministerul de Interne

OETR

Oficiul de Educaţie a Tineretului Român

OIJ

Organizaţia Internaţională a Jurnaliştilor

PSM

Partidul Socialist al Muncii

SNSPA

Şcoala Naţională de Studii Politice şi Administrative

SPRAB

Sindicatul Presei Române din Ardeal şi Banat

SRR

Societatea Română de Radiodifuziune

SRTV

Societatea Română de Televiziune

SSJ

Şcoala Superioară de Jurnalism

SZB

Sindicatul Ziariştilor din Bucureşti

SZR

Societatea Ziariştilor din România

UAIC

Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iaşi

UAP

Uniunea Artiştilor Plastici

UB

Universitatea din Bucureşti

UBB

Universitatea „Babeş-Bolyai”, Cluj-Napoca

UC

Universitatea din Craiova

UCR

Uniunea Cineaştilor din România

UIPF

Uniunea Internaţională a Presei Francofone

ULBS

Universitatea „Lucian Blaga”, Sibiu

UNATC

Universitatea de Artă Teatrală şi Cinematografică „I.L. Caragiale” din Bucureşti

USR

Uniunea Scriitorilor din România

UVT

Universitatea de Vest, Timişoara

UZP

Uniunea Ziariştilor Profesionişti

Cuvânt înainte

Istoria jurnalismului din România în date este prima enciclopedie cronologică a presei din România şi reprezintă rezultatul muncii a 120 de specialişti – bibliotecari, profesori, istorici, arhivişti, jurnalişti –, timp de patru ani. Lor li s-au alăturat tot atâţia studenţi, masteranzi şi doctoranzi de la universităţi publice din Bucureşti, Cluj-Napoca şi Sibiu.

Prezentăm aici, în forme rezumative, 18.000 de publicaţii periodice, radiouri, televiziuni, agenţii de presă, precum şi 33.500 de jurnalişti şi publicişti. Reunim pentru prima oară informaţii relevante nu numai despre producţia jurnalistică de limbă română, ci şi despre cea a comunităţilor maghiară, germană, evreiască, bulgară, sârbă, rusă ş.a.m.d.

Am proiectat această lucrare în iunie 2008, iar în 26 septembrie 2008 am început contactarea colaboratorilor. Pentru a dezbate şi aproba metodologia de lucru, am convocat primul congres naţional de istorie a presei, ce a avut loc în castelul de la Macea, cu sprijinul Universităţii „V. Goldiş” din Arad. O primă evaluare a stadiului colectării/redactării informaţiilor solicitate a avut loc la Iaşi, cu ocazia celui de-al doilea congres (2009). Au urmat alte etape ale prelucrării, corectării şi ordonării materialul colectat.

Cartea este utilă tuturor celor interesaţi de istoria jurnalismului, de istoria culturii din ţara noastră – unei mari diversităţi de specialişti. Ea face posibile cercetări ale presei pe perioade determinate, marcări ale unor aniversări şi comemorări, comparaţii între ani/etape din evoluţia presei, analize ale evoluţiei legislaţiei presei, cercetări longitudinale şi altele.

Fireşte că a prezenta, fie şi în formele cele mai concise, 280 de ani de jurnalism nu fost deloc simplu. De aceea, fiind prima lucrare de acest tip, sper că i se vor ierta limitele. În intenţia mea există o ediţie actualizată/revizuită, după zece ani de la apariţia celei de faţă.

Le datorez mulţumiri pentru ajutorul acordat colegilor din Asociaţia Română de Istorie a Presei, directorilor de instituţii publice care au crezut în acest proiect. Le mulţumesc tuturor colaboratorilor, specialişti şi studenţi, care m-au urmat în ceea ce părea iniţial o aventură ştiinţifică. Gestul lor este vrednic de laudă, cu atât mai mult cu cât lucrarea de faţă nu e un grant – nici unul dintre participanţi nu a fost plătit pentru cercetarea pe care a implicat-o realizarea acestei enciclopedii.

Marian Petcu

1731-1831

1731. Scheii Braşovului: dascălul Petcu Şoanul editează un Calendar ce cuprinde informaţii astrologice, cronologice, precum şi sfaturi practice, în tipografia proprie. Calendarul, imprimat cu caractere chirilice, este prima publicaţie periodică în limba română. Apare şi în anii 1733, 1737. „Kalendari acum întâi românescu alcătuit depe cele sârbeşti aşezatu alu pelimba rumăneaskă, ka întru de acum (…) ca şi cel slovenesc …” este paragraful iniţial la ediţiei din 1733. MPB

1771, aprilie, 18. Timişoara: apare Temeswaren Nachrichten/Informaţia Timişoarei, revistă bilunară editată de vienezul Matthäus Heimerl. MPB

1786. Nucşoara – Prahova: se naşte Eufrosin Poteca, iluminist (m. 1858). Absolvent al Academiei Greceşti din Bucureşti. Studii la Pisa şi Paris. Profesor de limba greacă, geografie şi filosofie. Călugăr, preot, arhimandrit şi egumen. Colaborează la: Magazin istoric pentru Dacia, Curierul românesc, Vestitorul bisericesc, Universul. Traduce lucrări străine de filosofie şi religie. Volume: Mainainte gătire spre cunoştinţa de Dumnezeu (1818), Cuvinte panegirice şi moralnice (1826), Sfânta Scriptură pe scurt (1836), Manual de Catihis religios şi moral (1845). MCPH

1788, martie, 1. Herţa: se naşte Gheorghe Asachi (m. 12 nov. 1869, Iaşi), scriitor, arhivist, profesor, ziarist, tipograf, îndrumător literar şi cultural, inginer, diplomat, grafician, pictor. Studiază între anii 1796 şi 1803 la un colegiu din Lvov; tot aici urmează, în 1803-1804, Facultatea de Filosofie şi un curs special de inginerie. Între 1805 şi 1808, cursuri de astronomie, matematică şi pictură la Viena; în perioada 1808-1812 îşi desăvârşeşte pregătirea artistică şi umanistă la Roma. Întors în ţară, în 1812, este, până în 1840, cel care pune bazele învăţământului în limba naţională, ale presei şi teatrului românesc, dezvoltând tipăriturile şi grafica, contribuind prin propria creaţie la îmbogăţirea literaturii epocii. Iniţiază apariţia şi tipărirea publicaţiilor: Novitale de la armie, Albina românească (1829), Foaia oficială (1832), Alăuta românească (1837-1838), Arhiva Albinei pentru arheologie română şi industrie (1844-1847), Gazeta de Moldavia (1850-1858), Patria (1858-1859), Foaia sătească a Principatului Moldovei (1839-1840, 1846-1851), Le Glaneur moldo-valaque, Spicuitorul moldo-valah (1841), Icoana lumii (1840-1841, 1845-1846), România, Almanahul de învăţătură şi petrecere (1847-1869). MIIS

1790, februarie, 18. Iaşi: apare Courrier de Moldavie, primul ziar tipărit pe teritoriul românesc. Editat în limba franceză, săptămânal, până la 1 apr. 1790. Sunt cunoscute doar şapte numere, din care s-au păstrat cinci, nr. 1-4 şi nr. 7. Editat de comandamentul trupelor ruseşti din armata prinţului G.A. Potemkin, prin intermediul căruia sunt publicate informaţii despre Revoluţia Franceză, despre armata rusă aflată în război cu trupele turceşti şi despre G.A. Potemkin. Pe frontispiciul nr. 1 se află stema ţăriii. Courrier de Moldavie conţine scurte relatări ale evenimentelor petrecute la Paris, Viena, Bruxelles, Londra, Roma, Frankfurt am Main şi în alte oraşe europene. Prospectul anunţă apariţia ziarului în limbile franceză şi română. Literele latine provin din Polonia, iar tipografia, probabil, este a lui Dimitrie Cantemir. În nr. 1, sub semnătura A.M., este publicată o odă, în limba latină, închinată împărătesei Ecaterina a II-a. MIIS

1794. Bucureşti: apare Calendar; considerat primul calendar românesc apărut în Ţara Românească; tipărit în scriere chirilică (editat şi în 1795). BAR

1794. Viena: apare Calendar, alcătuit de Paul Iorgovici. Publică date calendaristice, târguri şi o istorioară, tabele utile în economia casnică. Imprimat la Slaveno-sârbească-românească privileghiata tipografie, în scriere chirilică. IDTM

1803. Suceava: învăţătorul Ioan Bilievici solicită autorităţilor habsburgice aprobare pentru tipărirea unei gazete „pentru intelighenţa moldovenească”. Nu se cunoaşte răspunsul autorităţilor şi nici dacă ziarul este tipărit. VISV

1805, februarie, 19. Pănade – Alba: se naşte filologul şi publicistul Timotei Cipariu. Studii secundare şi teologice la Blaj (1814-1825). Profesor la Seminarul Teologic din Blaj (1825-1854), conducător al Tipografiei Seminarului din 1833, ajunge director al Liceului „Sf. Vasile” şi inspector al şcolilor oraşului (1854-1875). Primul dintre cei zece secretari ai Adunării Naţionale din 3/15 mai 1848, deputat în Dieta Transilvaniei de la Sibiu (1863) şi în Dieta Imperială din Viena (1876). Fondator al Academiei Române (1866), fondator al ASTREI, vicepreşedinte (1861-1877) şi preşedinte (1877-1887) al acesteia, fondator şi primul preşedinte al Despărţământului Blaj (1870-1885), fondator al Bibliotecii ASTRA şi membru fondator al Societăţii pentru Fond de Teatru Român. Întemeiază şi conduce periodicele Organul luminării, primul ziar românesc tipărit cu litere latine, care a devenit în timpul Revoluţiei de la 1848 Organul Naţional, Învăţătorul poporului (mai-oct. 1848) şi Archiv pentru filologie şi istorie, cea dintâi revistă de filologie (1867-1872). Mai colaborează la Foaie pentru minte, inimă şi literatură cu studii, eseuri etc. Moare în 3 sept. 1887, la Blaj. CORB

1805. Rod – Sibiu: se naşte Florian Aaron, istoric, jurnalist şi traducător (m. 12 iul. 1887). C

1806, iulie, 29. Săliştea Sibiului: se naşte Dionisie Romano, cărturar, „profesor naţional” la Seminarul Teologic „Kesarie Episcopul” din Buzău, revoluţionar paşoptist, unionist, membru de onoare al Academiei Române, considerat „părintele ziaristicei bisericeşti” (m. 18 ian. 1873). În colaborare cu prof. Gavriil Munteanu, editează, la 7 ian. 1839, Vestitorul besericesc, primul periodic buzoian şi prima gazetă religioasă din ţară. Stabilit la mănăstirea Băbeni din fostul judeţ Râmnicu Sărat, în perioada 1850-1851, înfiinţează prima editură religioasă din ţara noastră, intitulată Biblioteca religioasă-morală, şi editează foaia literară Eho eclesiastic. VFBZ

1806. Bezin – Orhei: se naşte Alecu Donici (m. 20 oct. 1865, Piatra Neamţ), scriitor popular, fabulist, traducător, publicist. Stabilit în Iaşi prin 1835, intră în viaţa culturală a Moldovei, alături de Gh. Asachi şi C. Negruzzi. M. Eminescu, în poezia Epigonii, îl numeşte „cuib de-nţelepciune”. MIIS

1806. Buda: apare Calendar, alcătuit de Samuil Micu (1806), Samuil Micu şi Gh. Şincai (1806-1807), Gh. Şincai (1808-1809) şi P. Maior (1810-1821). Importanţa acestui calendar constă în faptul că istoricii ardeleni, în „Adaos”, tipăresc pentru prima oară o parte din opera lor istorică, spre a dovedi originea latină a poporului român şi continuitatea lui pe pământul vechii Dacii. În partea calendaristică apar târgurile din toate ţinuturile locuite de români. Publicaţia are o mare circulaţie în rândul tuturor românilor. IDTM

1807, august, 4. Braşov: se naşte Constantin Lecca. Studii gimnaziale la Braşov; se perfecţionează în pictură la Buda (1827-1833), Italia, Austria. La Buda colaborează la Biblioteca românească editată de Zaharia Carcalechi şi publică portrete de domnitori ai Moldovei şi ai Ţării Româneşti. Ctitorul primei tipografii (19 sept. 1837) şi al primului periodic din Oltenia, Mozaicul (3 oct. 1838 – 25 sept. 1839). Moare la Bucureşti, 13 oct. 1887. GRP

1808. Brăila: se naşte Ioan Penescu, traducător, publicist, ziarist (m. 20 nov. 1868). În 1839 fondează ziarul Mercur – journal comerţial al portului Brăilei şi Econoama română sau Jurnal de dame (1839-1840, primul periodic românesc care se adresa exclusiv femeilor). Este redactor la L’Eclaireur (Observatorul – jurnal politic, literar, ştiinţific, filologic şi ofiţial, 1841). DBBR

1808. Hermeziu-Trifeşti – Iaşi: se naşte Costache Negruzzi (m. 24 aug. 1868), ziarist şi publicist. MIIS

1808. Voineşti: se naşte Ion Voinescu II. Studii în ţară şi la Odesa. Ofiţer, magistrat, ziarist şi traducător. Militant unionist. Debutează la 1830, în Curierul românesc, cu şarade, traduceri din literatura universală, povestiri moralizatoare. Colaborări la Gazeta Teatrului Naţional (Bucureşti, 1 nov. 1855). Membru al Societăţii Filarmonice Române, membru al Societăţii secrete Frăţia (1843), colaborator la Curiosul, secretar de stat (1848). Exilat, după înfrângerea Revoluţiei de la 1848, trăieşte la Paris, timp în care militează pentru drepturile românilor, scrie la La Tribune des Peuples, tipăreşte broşuri, publică traduceri din opera lui Vasile Alecsandri. Moare la Pau, în 31 dec. 1855, trupul fiind înhumat la Paris, Cimitirul Père Lachaise, pe cheltuiala fraţilor Goleşti, în 13 ian. 1856. MPB

1809, ianuarie, 1. Miskolc, Ungaria: se naşte Andrei Şaguna. Studii la liceul catolic şi la Universitatea din Pesta, apoi la Seminarul Teologic din Vârşeţ. Călugărit în 1833, devine vicar general al Bisericii Române Ortodoxe din Transilvania, episcop şi apoi mitropolit. Membru onorar al Societăţii Academice Române, unul dintre întemeietorii Astrei (1861) şi primul ei preşedinte. Fondează Tipografia diecezană din Sibiu, înfiinţează ziarul Telegraful român, apărut în 1853 sub redacţia lui Aaron Florian. Colaborează la presa transilvăneană cu articole politice sau tratând teme bisericeşti, şcolare şi culturale. Moare la Sibiu, în 28 iun. 1873. C

1809. Cernăuţi: apare Calendariu, alcătuit de Vasile Ţintilă, dascăl la şcoala moldovenească din Tereblecea, „iubitoriu de scientele matematiceşti”. Apare cu intermitenţe în anii 1809, 1811, 1813, 1814, 1816, 1820, 1824. Este cel mai vechi calendar românesc din Bucovina. În 1812 şi în 1820 are titlul Calendar de casă; în 1813, titlul e în limba germană: Neu und alt eingerichtteter Haus-Kalender, iar în 1824 are titlul Calendariul a bisericii răsăritului. Imprimat la tipografia lui Petru Ekhardt, cu caractere chirilice, iar în 1813, cu caractere gotice. VISV

1810. Câmpulung: se naşte Nicolae Rucăreanu. Studiază la Colegiul „Sf. Sava” din Bucureşti. Deputat în divanul ad-hoc şi preşedinte al judecătoriei din Câmpulung. Moare în acelaşi oraş, în 1889. Colaborări la: Muzeu naţional, Foaie pentru minte, inimă şi literatură, Poporul, Tipograful român, Românul, Trompeta Carpaţilor etc. C

1812, februarie. Vingard – Alba: se naşte Gavriil Munteanu, publicist, cărturar, teolog şi pedagog. Studii primare în Vingard; între 1823 şi 1830, şcoala normală şi liceul la Alba Iulia. În perioada 1831-1834 se află la Cluj, unde urmează cursuri de drept şi de filosofie. Debut profesional în anul 1835, ca prefect de studii la internatul Şcolii „Sfântul Sava” din Bucureşti. În perioada 1836-1844, profesor la seminarul Episcopiei Buzăului; din 1845, profesor la seminarul din Râmnic şi la mănăstirea din Bucovăţ. După 1848 se stabileşte la Braşov, unde lucrează timp de 20 de ani ca profesor la gimnaziul român ortodox (din 1853 este numit director), perioadă în care colaborează la Gazeta de Transilvania (în 1860-1861 face parte din comitetul de redacţie); publică, de asemenea, în: Foaie pentru minte, inimă şi literatură, Telegraful român şi Revista română; se implică în apariţia unei gazete religioase, Vestitorul besericesc; gazeta are doar câteva apariţii în perioada 1839-1840. În 1867 este ales membru al Societăţii Academice Române; se implică în editarea unor manuale şcolare; traduceri ale operelor unor remarcabili scriitori latini. Moare la 28 dec. 1869, în Braşov. CCFDMAB

1812, martie. Trifeşti – Iaşi: se naşte Costache Negri, diplomat, scriitor şi publicist (m. 28 sept. 1876, Târgu Ocna). Urmează o serie de cursuri particulare cu un dascăl grec, apoi studiază la Curtea Domnească a lui Ioan Sandu Sturdza, şcoala Mitropoliei din Chişinău (1821), pensioanele franceze ale lui Mouton şi Victor Cuénim din Iaşi, pensionul francezului Repez din Odesa (1828). Debutează cu poezii în 1845 şi colaborează la publicaţii precum: Propăşirea, România literară, Steaua Dunării, Bucovina, Românul, Foaia societăţii pentru literatură şi cultură română în Bucovina etc. LBGL

1812, mai, 24. Jucu de Jos – Cluj: se naşte George Bariţiu, profesor, gazetar, istoric, animator cultural. Studii de filosofie la Academia Maghiară din Cluj (1829-1831). Studii teologice la Blaj (1831-1835), profesor de fizică în Blaj, profesor de gramatică, latină, germană etc. la Braşov (1834-1845). Revoluţionar (1848). Deputat în senatul de la Viena. Memorandist (1892). Cofondator al Astrei. Pune bazele presei româneşti din Transilvania. Redactor, de la 3 iul. 1837. Lucrează la: Foaia de săptămână, Foaia literară, Foaie pentru minte, inimă şi literatură, Gazeta de Transilvania (1838), Transilvania, Observatoriul (1878). Redactează singur, la Cernăuţi, Bucovina. Redactează Calendarul pentru poporul român (1852-1865). Colaborează la: Amicul şcoalei, Concordia, Familia, Erdely Hirado, Siebenburgen Wochenblatt ş.a. Publică diverse lucrări cu caracter istoric, publicistică. Moare la 2 mai 1893, la Sibiu, unde este şi înmormântat. MPB

1812, noiembrie, 1. Cluj: se naşte Carol Popp de Szathmáry, pictor, fotograf, litograf român de origine ungară (m. 3 iul. 1887, Bucureşti). În anul 1843 realizează primele dagherotipii. Primul fotoreporter de război din lume – în timpul Războiului Crimeii. În anul 1860 contribuie la înfiinţarea Bukuresti Magyar Közlöny, prima asociaţie culturală a maghiarilor din Bucureşti. Editează diverse publicaţii ilustrate. C

1813, martie, 25. Bucureşti: se naşte poetul şi publicistul Cezar Bolliac. Studiază la Colegiul „Sf. Sava” din Bucureşti. Pionier al jurnalismului românesc. În 1836 editează revista magazin Curiosul. După înăbuşirea Revoluţiei de la 1848 este exilat în Transilvania. La Braşov editează gazeta Espatriatul. După repatriere (1857) colaborează la Românul, Naţionalul, Dâmboviţa, Reforma etc. În 1862 editează Buciumul, devenit, din 1865, Trompeta Carpaţilor. Are numeroase funcţii: director al Arhivelor Statului, inspector al muzeelor, preşedinte al Comitetului Arheologic din Bucureşti etc. Moare pe 25 febr. 1881. C

1814, ianuarie, 22. Arad: profesorii D. Ţichindeal, C. Diaconovici-Loga şi Iosif Iorgovici cer autorităţilor aprobare pentru înfiinţarea unui ziar românesc cu titlul Efemeridele valahice, pentru culturalizarea poporului şi pentru a-i împărtăşi „moravurile care sunt în floare la toate popoarele Europei”. Nu primesc aprobarea solicitată. EŞAR

1816, august, 12. Bucureşti: se naşte Ion Ghica. Începe studiile în familie, le continuă la Şcoala Grecească, apoi cu profesorul francez J. Vaillant şi la Şcoala de la „Sf. Sava” (1831-1834). Trimis la Paris pentru terminarea liceului, îşi ia bacalaureatul în litere (1836) şi în ştiinţe (1838) înscriindu-se la Ecole des Mines, unde obţine diploma de inginer (1840). Urmează la Paris studii juridice, iar la întoarcerea în ţară profesează avocatura şi desfăşoară o bogată activitate publicistică şi literară. Colaborează la Revista Contimporană, Liberatorul etc. şi lucrează în redacţiile ziarelor Dâmboviţa, Independenţa. Are şi carieră politică. Autor de nuvele, comedii şi schiţe. Moare la Ghergani, în 22 apr. 1897. C

1817, septembrie, 17. Cernauca – Cernăuţi: se naşte Gheorghe Hurmuzachi (m. 13 mai 1882, Cernăuţi), publicist şi om politic, fiul lui Doxachi Hurmuzachi şi frate cu Alexandru, Eudoxiu şi Constantin. Redactor responsabil (1848-1849) al primului periodic al românilor bucovineni, Bucovina, în paginile căruia militează pentru acordarea de drepturi politice românilor din Imperiul Habsburgic. VISV

1817. Buda: apare Calendar. Publicaţia vede lumina tiparului în două perioade: 1817-1818 şi 1825. Este redactată şi editată de Zaharia Carcalechi, ferlegherul cărţilor româneşti în Crăiasca Tipografie a Universităţii II, unde se şi imprimă calendarul, în scriere chirilică. Publică istorioare, fabule, poveşti şi pilde. De asemenea, târgurile din toate ţinuturile locuite de români, precum şi din Austria, Ungaria şi Turcia şi o listă a cărţilor recent apărute. IDTM

1817. Buda: apare Ziar (Diariu), „onevnik na leta ot rozoestva”, sub formă de calendar, cu text paralel româno-sârb. Este tipărit cu cheltuiala negustorului Pashal Gheorg Ciapo şi cuprinde o „folositoare tablă de interese”. IDTM

1818, octombrie, 24. Iaşi: se naşte Dimitrie Gusti (m. 26 mart. 1887, Iaşi), scriitor, profesor şi publicist. Colaborator statornic al Albinei româneşti, pionier al cronicii teatrale. Profesor de filosofie la Academia Mihăileană din Iaşi, primar al Iaşului în câteva rânduri. MIIS

1818, noiembrie, 27. Cuciulata – Făgăraş: se naşte profesorul şi ziaristul Aron Pumnul. Studii liceale la Blaj, universitare la Viena (Institutul Teologic „Sfânta Barbara”). La întoarcerea de la Viena, în 1846, este profesor de filosofie la Blaj, devenind un colaborator apropiat al lui Timotei Cipariu, alături de care ia parte la întemeierea ziarului Organul Luminarii (gazetă bisericească, politică şi literară, devenită în 1848 Organul Naţional). Un alt ziar editat de Aron Pumnul în colaborare cu Cipariu este Învăţătorul poporului. Colaborează şi la Foaia pentru minte, inimă şi literatură. În cadrul evenimentelor de la 1848 din Transilvania, Aron Pumnul are un rol important, ca mobilizator al primei adunări populare din 18-30 apr., ce precedă Adunarea Naţională din 3/15 mai de pe Câmpia Libertăţii. Se refugiază în Bucovina, iar la scurt timp îşi reia activitatea publicistică în ziarul Bucovina, devenind redactorul părţii româneşti. Moare în 1866. CORB

1818, decembrie, 2. Sibiu: apare Adevărul (Glasul Poporului), „foaie politică, socială şi economică” (editat iniţial la Budapesta, 16 aug. 1903). Redacţia: Aurel Cristea, P. Ponta, Gustav Aurbach. CUSB

1819, aprilie, 1. Iaşi: se naşte profesorul şi ziaristul Theodor Codrescu. Absolvent al Academiei Mihăilene (1838). Profesor de limba franceză şi istorie al Academiei Mihăilene (1848-1853). Cenzor al publicaţiilor din Moldova, director al Arhivelor Statului (Iaşi, 1856). Redactor la ziarele Zimbrul (1850), Foiletonul Zimbrului (1855) şi Buciumul român (1875). C

1819, septembrie, 6. Bucureşti: se naşte prozatorul şi publicistul Nicolae Filimon. Debutează în ziarul Naţionalul (1857). Din 1861 începe colaborarea la Revista Carpaţilor, condusă de G. Sion. Apoi colaborează la ziarul Ţăranul român, cu critică muzicală şi teatrală, cu basme culese de el. Publică foiletoane şi în Revista română. Mai colaborează la Independenţa, Tribuna română din Iaşi. Este primul nostru critic muzical profesionist. Moare la Bucureşti, 19 mart. 1865. C

1820, februarie, 29. Iaşi: se naşte Dimitrie Scarlat Miclescu. Profesor, publicist, om politic. Editor al ziarelor Opiniunea şi Cucoşul în pragul uşii (Botoşani) şi Curierul de Dorohoi. Decan al Baroului din Botoşani, precum şi profesor la Liceul „A.T. Laurian” din Botoşani. Moare în Botoşani la 21 nov. 1896. SLBT

1820. Cernăuţi: apare C[h]restomaticul românesc sau Adunare a tot felul de istorii şi alte fapte, scoase din autori de diferite limbi, în traducerea lui T. Racoce, translator imperial pe lângă guvernul provincial de la Lemberg. Anterior, 8 mart. 1817, acesta a tipărit o „înştiinţare-prospect” pentru apariţia publicaţiei pe care intenţiona s-o editeze lunar, însă, din lipsă de abonaţi şi fiind interzisă de autorităţi, tipăreşte doar partea I (195 p.), cu caractere chirilice, la tipografia lui Petru Ekhardt. Traduceri din scriitorii antici: Diodor din Sicilia, Plutarh, Quintus Rufus, Diogenes Laertios, Lucian din Samosata; şi din moderni: M-me de Genlis etc. VISV

1821, ianuarie, 1. Hodoni (Satchinez) – Timiş: se naşte Vincenţiu Babeş, magistrat, jurnalist şi publicist. Studii în Timişoara, Carlovitz, Arad. Studii de drept la Budapesta (1845). Înalt funcţionar, judecător, avocat. Deputat în Dieta de la Pesta. Academician. Debutează cu epigrame în Foaie pentru minte, inimă şi învăţătură (Braşov, 1843), continuă cu articole. Colaborări la: Amicul Poporului (Budapesta, 1849), Gazeta Transilvaniei, Concordia, Familia, Telegraful român. Cofondator al revistelor Luminătorul şi Dreptatea. Sprijină apariţia revistei Romanische Revue, ajutat de familia Mocioni fondează Albina (Viena, 1866, ulterior Pesta). Publică numeroase volume, studii, publicistică. Moare la Budapesta, 3 febr. 1907, înmormântat la Albertfalva (în 1936 osemintele sunt aduse în cimitirul din satul natal). MPB

1821, ianuarie. Buda: apare Biblioteca românească, neregulat, 1829-1830 (ediţia a II-a), iun.-dec. 1834 (ediţia a III-a), redactată de Zaharia Carcalechi. Colaborează I. Trifu (I. Maiorescu), Damaschin P. Bojincă, pictorul C. Lecca, Em. Gojdu, Gr. Cuciureanu. Preluări din Gh. Asachi şi V. Cârlova. Revista are un profil cultural (literatură, istorie naţională şi universală). C. Lecca prezintă primele portrete, litografiate, ale unor domnitori moldoveni şi munteni. Este imprimată cu caractere chirilice, în Tipografia Universităţii. IDTM

1821, iulie, 21. Bacău: se naşte Vasile Alecsandri (m. 22 aug. 1890, Mirceşti, Iaşi), poet, dramaturg, publicist, arhivist, politician. În 1844, împreună cu Mihail Kogălniceanu şi Ion Ghica editează săptămânalul Propăşirea, în care poetul va publica versuri. În 1854, sub conducerea sa, apare România literară, revistă la care au colaborat C. Negruzzi, M. Kogălniceanu, Al. Russo, Gr. Alexandrescu, D. Bolintineanu, Al. Odobescu. Membru fondator al Academiei Române. MIIS

1821. Bucureşti: apare Calendar, în scriere chirilică, o ediţie identică cu aceea tipărită la Iaşi, la aceeaşi dată; întocmit „după clima megieşitelor locuri”. C

1823, iulie, 17. Botoşani: se naşte Gheorghe Tăutu, poet şi publicist. Colaborează cu numeroase reviste din Botoşani, printre care Steluţa. Moare în 8 aug. 1885. SLBT

1823. Bucureşti: apare Calendarul aşezat pe şapte planete, în care se cuprind 140 de ani începându-se de la 1816 şi până în 1956; apare între anii 1823 şi 1858 cu întreruperi, în scriere chirilică. Imprimat, din 1856, la Tipografia Naţională Iosif Romanov. Pe lângă gromovnic, publică îndrumări practice, însemnări despre personalităţi ale culturii româneşti care au contribuit la „regenerarea limbii”, precum şi literatură. Volumul pe anul 1823 este o ediţie identică cu cea apărută la Iaşi (paginare şi gravuri). BAR

1824, ianuarie, 29. Sebeş – Alba: se naşte Friedrich Wilhelm Schuster. Studii secundare la Sibiu (1838) şi la Sighişoara (1843), studii superioare la Facultatea de Filologie şi Teologie din Berlin (1844). Profesor la Sebeş (1847-1869) şi preot la Orăştie (1869-1895). Colaborează la Archiv – des Vereins für Siebenburgische Landskunde (Sibiu), Programm des evangelischen Untergymnasium A.B. in Mühlbach (Sibiu). Moare în 1914. CCFDMAB

1824, mai, 31. Iaşi: apare Revista Israelită, săptămânală, ulterior de două ori pe lună. Redactor: Elias Schwazfeld. Din editorialul „Către cititori”: „Jurnalele ce până mai în timpul din urmă au apărut au fost toate cu caracter politic. Pe când nimeni nu se gândea deloc la binele ce am putea produce evreilor cu o foaie destinată pentru cultură”. În acest scop se popularizează marile figuri ale iudaismului şi viaţa populaţiei evreieşti din întreaga lume; documente privind trecutul evreilor din Ţările Româneşti. În nr. 15, articolul „Cronica” afirmă: „Politica nu e scopul nostru; cultura, iacă aceea ce voim”. Redacţia dezbate situaţia comunităţilor şi mai ales a şcolilor şi culturii populaţiei evreieşti din Bucureşti, Iaşi, Bacău etc. Dintre colaboratori: N. Frenkel, A. Grunberg, Max Gruberg, Emil Wasserman, M. Schwarzfeld. HKB

1824. Buda: apare Calendar, în scriere chirilică, elaborat de preotul I. Theodorovici, parohul român din Pesta; Crăiasca Tipografie a Universităţii Ungureşti din Pesta. Are caracter enciclopedic. IDTM

1825. Bucureşti: apare Calendar, în scriere chirilică, elaborat de prof. Ion Gherasim Gorjan, considerat „primul şi adevăratul calendarist român”. C

1826, noiembrie, 26. Auşeu – Bihor: se naşte Alexandru Roman (m. 1897), teolog, istoric, jurist, naturalist, ziarist. Studii liceale la Beiuş şi Oradea; studii teologice la Institutul Catolic „Sfânta Varvara” din Viena (1848). În acest an este profesor la Beiuş; apoi, profesor de limba română la Liceul Premonstratens din Oradea; translator (1857) la locotenenţa regală din Budapesta, Alexandru Roman traduce în româneşte buletinul şi ordonanţele guvernului redactate în limba maghiară. În anul 1861, împreună cu Partenie Cosma colaborează la Concordia, ziarul lui Sigismund Pop. În anul 1868 întemeiază ziarul Federaţiunea. Semnează articole şi în revista lui Iosif Vulcan, Familia. Este fondatorul Societăţii de Leptură din Oradea 1854; deputat de Ceica (1865-1887). LMBH

1826. Dobroteşti: se naşte Teodor Pascal, publicist şi ziarist (m. ?, Bucureşti). La Bucureşti editează publicaţiile: Naţiunea română, cotidian (10 mai 1867 – 24 febr. 1868), Românul ţăran (23 iun. – 13 oct. 1868), Românismul (iun. 1868 – apr. 1869), Adunarea naţională (11 mai 1869 – 27 ian. 1870), Românul ţăran (sept.-? 1870), Gazeta de seară (dec. 1870 – 27 apr. 1871), Poporul român. Caritate, instrucţiune, educaţiune, industrie, comercial (?-13 febr. 1876). Iniţiază gazeta Adunarea Naţională la îndemnul lui Mihail Kogălniceanu şi cu sprijinul lui V.A. Urechia. NLATR

1828, august, 26. Oloaga – Romanaţi: se naşte Gheorghe Chiţu. Studii la Craiova, la Şcoala Centrală, alături de Vasile Boerescu, George Vernescu, Gheorghe Magheru ş.a. Studiază şi la Colegiu „Sfântul Sava” din Bucureşti, unde va deveni profesor. Licenţiat în Drept (Viena, 1857). Redactor la publicaţia Naţionalul. Magistrat, primar, ministru, deputat şi senator, membru fondator al Academiei Române. Profesor universitar la Craiova (drept comercial) şi Bucureşti (ştiinţe juridice). Întemeietorul Şcolii Publice Comerciale din Craiova. Editează Vocea Oltului (Oltenia), contribuie cu articole la alte reviste. Moare la Mirila – Romanaţi, în 28. oct. 1897. MPB

1828, octombrie, 20. Brăila: se naşte George Baronzi. Jurnalist, scriitor şi traducător (m. 1896). La Bucureşti este redactor responsabil la România – libertate, egalitate, fraternitate (1848). Împreună cu G. Sion redactează în 1859 Ziua – foaie politică, literariă şi sciinţifică, scrisă în semichirilică (de la nr. 2 rămâne ca redactor doar Baronzi). Tot la Bucureşti mai colaborează la Curierul românesc al lui I. Heliade-Rădulescu şi la Vocea poporului. La Brăila redactează revistele Moş Ion (1886) şi Pressa Română (1886) împreună cu S. Carmellin. La Galaţi, G. Baronzi este redactor la Vocea Covurluiului (febr. 1873 – 30 oct. 1888). Mai colaborează la publicaţiile: Patria, Concordia, Românul, Naţionalul, Dâmboviţa, Unirea, Revista Carpaţilor, Constituţionalul, Buciumul, Ghimpele, Literatorul, Revista literară. DBBR

1828. Bucureşti: apare Buletinul, periodic în care se publicau diverse ordine ale funcţionarilor ruşi din Principate. C

1828. Buda: apare Calendar, în scriere chirilică şi etimologizantă pe pagini paralele, redactat de învăţătorul şcolii române din Pesta, Şt.P. Neagoe, tipărit la Crăiasca Tipografie a Universităţii Ungureşti din Pesta. Scopul editării calendarului este „înflorirea şi înaintarea literaturii române”, dar apar şi articole de lingvistică din care rezultă latinitatea limbii şi poporului vechii Dacii. Pe lângă editor, colaborează Damaschin Bojincă (cu studiul despre faptele eroice ale lui Ion Corvin de Huniad, bazat pe izvoare istorice maghiare şi germane), Emanuil Gojdu, Iancu Văcărescu („Ceasornicul îndreptat”; „Elegie”). Din 1829 îşi schimbă titlul în Calendar românesc, iar în 1832 îşi încetează apariţia. IDTM

1828. Iaşi: se naşte Alecu Fotino (m. 1907). Studii la Cernăuţi, absolvent al şcolii militare de cadeţi. În 1850 editează în Iaşi ziarul unionist Zimbrul, care include şi materiale de interes militar. Colaborator la Steaua Dunării. La un moment dat a fost numit prefect. Autorul unor traduceri. DGB

1829, aprilie, 19. Bucureşti: apare Curierul Românesc. În prima serie, 1-4 numere pe săptămână; Ion Heliade-Rădulescu este fondator, editor şi proprietar, un timp ajutat de Const. Moroiu. Primul ziar din Muntenia. Tirajul este de 280 exemplare. C

1829, mai, 15. Iaşi: apare Novitale dela armie, buletin de informaţii (în total, trei numere); format: 18/27 cm. Editat de Gheorghe Asachi. Primul număr poartă, ca titlu de articol, precizarea „În tabăra de la Silistra, 6 mai 1829”. Ştiri de pe front, reproduse din ziare ruseşti şi austriece, care face trecerea la consacrata Albina românească (format şi grafie identice, exceptând sigla şi corpul de literă al titulaturii, număr de pagini dublu), gazetă politico-literară, apărută de la 1 iun. 1829, până la 24 nov. 1858, cu întreruperi. Prima publicaţie militară în limba română. DGB

1829, iunie, 1. Iaşi: apare Albina românească. Gazetă politico-literară; bisăptămânal (1 iun. 1829 – 3 ian. 1835; 3 ian. 1837 – 2 ian. 1850). Este primul ziar în limba română din Moldova, care, alături de Curierul românesc (1829-1850), redactat de I. Heliade-Rădulescu, la Bucureşti, şi de Gazeta de Transilvania, de la Braşov, a lui George Bariţiu, stă la baza presei periodice româneşti. Proprietar şi redactori: Gh. Asachi, V. Fabian-Bob, Gh. Săulescu, Iancu Codrescu. Publică suplimentul Alăuta românească. Albina românească îşi propune să publice „politeceşti şi interesante novitale din toate ţările lumei, buletine de la teatrul războiului, culegeri istorice, literale, morale, filologice, actele despre folositoare aflări...”. În anii 1838-1839, Asachi publică poezii şi foiletoane, C. Negruzzi traduce 14 balade de Victor Hugo, Gh. Săulescu publică „Observaţii gramaticeşti asupra limbii române”, M. Kogălniceanu, patru foiletoane, intitulate „Soirees dansantes”, Al. Donici, poezie ş.a. Din 9 ian. 1850 până la 24 nov. 1858 va fi continuată de Gazeta de Moldavia. MIIS

1829, iulie, 1. Bucureşti: se naşte George D. Vernescu, om politic şi ziarist, descendent al boierilor Verneşti, din jud. Buzău (m. 3 iul. 1900, Bucureşti). Studii universitare la Paris, obţinând doctoratul în drept. Fruntaş al Partidului Liberal, este ministru în mai multe cabinete, preşedinte al Camerei şi Senatului. Este fondatorul ziarului Binele public (1878) şi director al acestuia până în 1884, când periodicul fuzionează cu Timpul, sub noul titlu, România, continuând să colaboreze până la încetarea apariţiei, în anul 1892. VFBZ

1829, septembrie, 29. Bucureşti: se naşte ziaristul George Creţeanu. Studiază literele şi dreptul la Paris (1848-1853). Redactor la revista Junimea română (Paris, 1851). Redactor la: Patria, România literară, Steaua Dunării, Trompeta Carpaţilor etc. Moare la Constanţa, pe 6 aug. 1887. C

1829. Bucureşti: apare Calendar în care se cuprinde toate trebuincioasele materii, după caracterul şi faptele muierilor celor rele. 1829-1854. Întocmit de Anton Pann [sub pseudonimul Vonifatie Setosul]. Format: 10 × 9 cm/15 × 13 cm. Scrieri de: G. Sion (versuri) şi Theodorache Georgescu (muzică). Apare în tipografia proprie – Anton Pann (în alfabet chirilic). În 1838, cu titlul Calendar pe anul acesta care să cuprindă materiile şi faptele muierilor celor rele. S-au văzut numai anii 1838 şi 1854. BAR

1830, ianuarie, 3. Bucureşti: apare Adaos literar la Curierul românesc, având o periodicitate neregulată, redactat de I. Heliade-Rădulescu; tipărit până în 1832. C

1830, ianuarie. Bucureşti: se naşte Petre Ispirescu. Între 1844 şi 1848, ucenic la tipografia lui Z. Caralechi. În 1858 este culegător în Tipografia ziarului Naţionalul, apoi lucrează în Tipografia ziarului Românul (1863-1864). În 1867 este director al Tipografiei Statului. În 1862 începe să publice în Ţăranul român. Colaborează la România liberă, Tribuna, Columna lui Traian etc. Moare la Bucureşti, 27 nov. 1887. C

1830, decembrie, 23. Iaşi: Obşteasca Adunare a Divanurilor îi acordă un privilegiu (monopol), pe o durată de 15 ani, lui Gh. Asachi ca să înfiinţeze la Iaşi o tipografie pentru a imprima gazeta editată de el, Albina românească, precum şi alte cărţi în diferite limbi. MIIS

1832

Ianuarie, 16. Iaşi: Gheorghe Asachi adresează o cerere către Ministerul Pricinilor din Lăuntru, pentru a se da dispoziţii ca toate instituţiile din Iaşi şi din Principatul Moldovei să se aboneze la gazeta editată de el, Albina românească, în care menţionează îndatoririle pe care şi le asumă ca proprietar al tipografiei, precum şi unele înlesniri create de redacţie. MIIS

Martie, 6. Bucureşti: apare neregulat Foaie oficială, editată de I. Heliade-Rădulescu, pe care o imprimă în tipografia sa, cu caracatere chirilice. Este supliment la Curierul românesc (Bucureşti, 8 apr. 1929 – 18 dec. 1859), cu care se vinde în abonament comun. Editată până la 9 iun. 1832. MPB

Decembrie, 8. Bucureşti: apare Buletin, gazetă administrativă, iniţial săptămânală, apoi cu 2-3 apariţii pe săptămână. Publicaţia este redactată de I. Heliade-Rădulescu. De la 4 ian. 1847 se intitulează Buletin oficial al Principatelor Ţării Româneşti. Data ultimei apariţii: 26 ian. 1859. C

Decembrie, 30. Iaşi: se naşte Alexandru V. Beldiman. Studii în Elveţia şi în Franţa. Se căsătoreşte cu prinţesa Emma Kallimachi, fiica fostului domn al Moldovei. Militant unionist, apropiat al lui Al.I. Cuza. Prefect de jud. După detronarea lui Cuza revine la Iaşi, unde la 15 dec. 1871 fondează ziarul Adevărul, a cărui editare încetează după câteva numere, în urma unui proces de lezmajestate (publicaţia este antidinastică). Arestat timp de trei luni, la Iaşi, pentru calomnierea şi ofensarea lui Carol I. Este judecat şi pentru delict de presă, achitat la 18 mart. 1872. În anul 1884 revine în Bucureşti, unde va scrie pentru ziarul Războiul, articole semnate „Un moldovean”. La 15 aug. 1888, sprijinit şi de fiul lui Al.I. Cuza, Alexandru, reia editarea Adevărului, în capitală de astă dată, pe al cărui frontispiciu se află o expresie atribuită lui Vasile Alecsandri: „Să te fereşti, Române, de cui străin în casă!” (aluzie la Carol I). Devine un susţinător al partidei republicane, militează pentru împroprietărirea ţăranilor fără despăgubiri, pentru autonomia comunală, impozitul progresiv pe venit, emanciparea femeilor, repausul duminical, sprijinirea românilor din ţările vecine şi altele. La 5 ian. 1895 îi lasă conducerea ziarului lui Const. Mille. Moare în 1898. Este înmormântat în cimitirul mănăstirii Ciorogârla. MPB

Bucureşti: apare publicaţia legislativă Lucrările Obişnuitei Adunări Obşteşti, cu caractere chirilice. Lucrarea are două ediţii, primul volum din anul 1832, care cuprinde două părţi, şi volumul apărut în perioada 1833-1834. Volumul din 1833 simplifică titlul în Lucrările Obşteştei Adunări. C

Roşiorii de Vede: se naşte Dimitrie Berindei, publicist şi arhitect (m. 28 mai 1884, Bucureşti). Studii la Bucureşti şi Paris (studii de arhitectură, fiind primul arhitect român cu studii la Paris). Redactor la Junimea română (Paris, mai-iun. 1851) şi contribuie la apariţia ziarului Opiniunea (Paris, 18 mart. – 2 mai 1857). Secretar de redacţie la Revista română pentru ştiinţe, litere şi arte (Bucureşti, apr. 1861 – nov. 1863), redactor la Dâmboviţa (Bucureşti, cu intermitenţe, 11 oct. 1858 – mart. 1865) şi redactor la Revista Dunării (Bucureşti, 19 dec. 1865 – 1 ian. 1866). Colaborează cu articole şi studii la: Junimea română, Revista română pentru ştiinţe, litere şi arte, Revista Dunării, Românul, Independenţa, Analele arhitecturii. NLATR

1833

Ianuarie, 1. Arad: Alexandru Gavra redactează Ateneul românesc, o publicaţie ce rămâne în manuscris din cauza lipsei fondurilor. Din articolul-program: „Înveţe-te patimile de atâtea sute de ani, cum că nu-ţi va mai putea fi pe pământ într-alt chip scăpare, decât prin învăţătură. Socoteşte că de vei şi mai departe întârzia mintea a ţi-o lumina, de viu şi cu zile va trebui să te stingi dintre popoarele cele mai cultivate de astăzi. Umblă la şcoală de eşti încă tânăr! Manuscriptele cele în limba ta gătite dă-le să se tipărească, apoi cumpără-le şi citeşte-le cu sârguinţă”. EŞAR

Ianuarie, 3. Poiana Sărată (fostul jud. Trei Scaune, astăzi jud. Bacău): se naşte Ghiţă Popp, publicist şi om politic. Urmează şcoala primară confesională în comuna natală, liceul românesc din Braşov, apoi cursurile Facultăţii de Drept la Budapesta şi Viena, obţinând apoi titlul de doctor în drept la Universitatea din Cluj. În anul 1906, redactor la Tribuna din Arad, iar din 1912, la Românul din acelaşi oraş. Face parte din gruparea „Tinerii oţeliţi”, care se impune în viaţa politică a românilor din monarhia austro-ungară pentru implicarea lor activă în lupta naţională. Împreună cu alţi intelectuali ardeleni, în anii 1915-1916, editează la Bucureşti seria III a revistei Tribuna, în care militează pentru unirea Transilvaniei cu România. În 1917, la Kiev, editează revista România Mare, care se adresa prizonierilor români proveniţi din armata austro-ungară. În sept. 1918 se află la Chişinău, unde colaborează la gazeta România Nouă a lui Onisifor Ghibu, dându-le o mână de ajutor fraţilor basarabeni în zilele ce urmează unirii cu ţara. Deputat, ministru, fruntaş al Partidului Naţional-Ţărănesc şi, în final, deţinut politic. ILCV

Ianuarie, 15. Tecuci – Galaţi: se naşte Alexandru Papadopol-Calimah (m. 18 iun. 1898, Tecuci), istoric, publicist şi om politic. Face, probabil, studii juridice, iar în 1876 devine membru al Secţiei de Istorie a Societăţii Academice Române. Colaborări la revista Convorbiri literare cu un ciclu de „Amintiri despre Costache Negri”. În Columna lui B.P. Hasdeu publică „Despre scrierile atingătoare din Dacia”, iar în Vocea Covurluiului, două foiletoane despre Mihai Cuciureanu. Mai colaborează la: Analele Academiei Române, Arhiva, Columna lui Traian, Convorbiri literare, Revista nouă etc. Scrie prima monografie a Bârladului, Notiţă istorică despre oraşul Bârlad, în 1889. Ales deputat de Vaslui, în 1874; scrie o legendă de mare întindere intitulată Legenda Vasluiului, aflată în manuscris, la Academia Română. Militant pentru unirea Principatelor. Ministru al Afacerilor Străine (1865-1866), ministru al Cultelor şi Instrucţiunii Publice (1868). Membru şi vicepreşedinte al Academiei Române. Lucrări privind istoria românilor; studii referitoare la limba română. Editor al operei lui C. Negri; traduceri; publicistică. LBGL, MPVS

Ianuarie. Bucureşti: în Buletinul oficial este publicat Decretul privind „ţenzura din lăuntru”, potrivit căruia se instituie cenzura preventivă (cade în sarcina „Comitetului de ţensură”). MPB

Mai, 25. Iaşi: între Sfatul Administrativ al Moldovei cu proprietarul Tipografiei şi gazetei Albina românească, Gh. Asachi se încheie un contract pentru tipărirea unui buletin oficial bisăptămânal. MIIS

Iunie, 13. Varfalău (astăzi Moldovăneşti) – Cluj: se naşte teologul, filologul, folcloristul şi publicistul Ioan Moldovan-Micu. Studii la Blaj, Pesta şi Viena (1853-1857). Profesor la Seminarul Teologic din Blaj (1857-1879) şi director (1879-1883). Preposit şi vicar capitular (1895-1914) al Arhidiecezei Blajului. Membru corespondent (1871), apoi activ al Academiei Române, membru fondator al Partidului Naţional Român din Transilvania (1869), unul din autorii Pronunciamentului de la Blaj (1868). Colaborator al lui Timotei Cipariu la publicarea Archivului pentru filologie şi istorie, Blaj (1867-1870). Publică articole într-o serie de periodice româneşti din Transilvania, mai ales în Foaia Scolastică de la Blaj, pe care o redactează între anii 1876 şi 1881. Membru fondator, apoi preşedinte al Astrei (1893-1901). Moare în 20 sept. 1915, la Blaj. CORB

Octombrie, 15. Bucureşti: se naşte Constantin Al. Barozzi, scris şi Barotzi (m. Bucureşti, 15 apr. 1921). General de divizie (din 1892), aghiotant regal, ministru de Război (1888), şef al Marelui Stat-Major în două rânduri, senator, geodez şi cartograf. Ofiţer genist (promoţia 1856). Cursuri superioare de geodezie militară la Viena (1857). Înfiinţează, în 1864, revista România militară, alături de alţi ofiţeri. Părintele şcolii de cartografie din România. Cofondator al Institutului Militar Român de Geografie (1895). Membru al Comisiei Geodezice Internaţionale. Membru de onoare al Academiei Române. În 1876, publică, în Buletinul Societăţii geografice române, apărut în acelaşi an, „memoriul relativ la lucrările de astronomie, geodezie şi topografie executate în Moldova de Depozitul de Război”. DGB

Bucureşti: apare publicaţia Almanach du theatre de Boukaresti, până în anul 1834. Este editată de sufleurul Joseph Bauscher şi conţine numele artiştilor şi instrumentiştilor, anecdote şi glume. Repertoriul şi artiştii sunt străini. C

Craiova: se naşte Nicolae T. Orăşanu, ziarist şi poet. Studiază la Liceul „Sf. Sava” din Bucureşti. Autor de satire politice. În 1859 este redactor la Ţânţarul. Editează revista satirică Nichipercea (1859-1879). Colaborează la Urzicătorul, Coarnele lui Nichipercea, Spiriduş, Cicala, Sarsailă, Ochiul dracului ş.a. Director al Monitorului Oficial (1880). Publică sub pseudonime: N.T. Cetăţeanu, Netto, Odobaşa, Nicor. GRP

Iaşi: apare, în foi anuale, 1833, 1839, 1840 şi 1845, Tableaux de l’histoire Moldave, în română şi franceză, sub conducerea lui Gh. Asachi. Conţine texte literar-istorice şi litografii. MIIS

1834

Februarie, 15. Piatra Neamţ: se naşte Vasile Urechia Alexandrescu. Studii la Academia Mihăileană, obţine bacalaureatul la Paris (1857). Studii filologice nefinalizate. În 1857, la Paris, redactează hebdomadarul Opiniunea. Colaborează la: Zimbrul, Românul, Albina Pindului, Familia, Revista nouă, Universul etc. Conduce periodicele: Zimbrul şi Vulturul, Ateneul Român, Adunarea Naţională, Informaţiunile bucureştene, Revista contemporană. Alături de C. Esarcu, întemeiază Ateneul din Bucureşti şi Iaşi. Profesor la Gimnaziul Central, profesor de istorie şi literatura clasică şi română la Facultatea de Filosofie. Ministru al Cultelor şi Instrucţiunii Publice (1881-1882). Moare la 22 nov. 1901. C

Martie, 4. Sighişoara: se naşte profesorul şi publicistul Zaharia Boiu (m. 6 nov. 1903, Sibiu). CTMS

Iulie, 5. Piteşti: se naşte ziaristul, scriitorul şi traducătorul Ioan G. Valentineanu (m. 23 nov. 1898, Bucureşti). Colaborează la ziarele: Timpul (1856), Secolul, Naţionalul, Românul, Dâmboviţa, Concordia. În 1859 fondează gazeta Reforma. BJAG

August, 3. Bucureşti: se naşte Ion Bujoreanu, prozator şi publicist. Studiază la Colegiul „Sf. Sava”. Funcţionar la Oficiului Statistic, la Ministerul de Interne şi la Prefectură. Redactor şi subdirector al Monitorului Oficial. Avocat. Colaborează la Anunţătorul român şi la Satyrul lui B.P. Hasdeu. Moare la Bucureşti, pe 1 aug. 1899. C

Octombrie, 14. Ocna Sibiului: se naşte ziaristul, profesorul şi omul politic Nicolae Cristea (m. 7 febr. 1902). MPB

Noiembrie, 1. Bucureşti: apare revista lunară Gazeta Teatrului Naţional, până în dec. 1836 (13 numere); redactată de I. Heliade-Rădulescu. Colaborează C. Negruzzi, C. Aristia, I. Voinescu, Barbu Catargiu, C.G. Filipescu. Revista cuprinde informaţii teatrale, cronici dramatice şi „producţiile literare” române şi străine, din repertoriul Teatrului Naţional. În nr. 13 (dec. 1836), I. Heliade prezintă socotelile gazetei: fiecare număr a apărut în 1.000 de exemplare, dintre care 60 de exemplare s-au dat la abonaţi, 600 de exemplare le-a dăruit, iar restul de 340 de exemplare au fost depuse la Librăriile Fr. Walbaum şi Weise şi I. Romanov, spre a fi distribuite în mod gratuit. La pagina 112, redactorul anunţă că în locul GTN va publica Curier de ambe-sexe. Imprimată în caractere semichirilice, în „Tipografia Priveleghiată” (Tipografia Heliade). MPB

Noiembrie, 5. Cotu Negru – Bârlad: se naşte Ioan (Iancu) C. Codrescu. Studii militare, funcţionar în Secretariatul de Stat al Moldovei. Militant unionist. Editează Zimbrul şi Vulturul (1850), Steaua Dunării (1859) şi este redactor la Albina românească. Deputat liberal de Bârlad; cofondator al ziarului local Semănătorul (1870). Moare în Iaşi, la 19 ian. 1903, şi este înhumat în Bârlad. C

Noiembrie, 10. Bucureşti: se naşte Ioan Algiu (m. 1904), sublocotenent în 1855 (în prima promoţie a Şcolii Militare din Bucureşti), general de divizie (1891). Voluntar pe frontul din Italia (1859-1860, 1866), participă la asediul armatei lui Garibaldi asupra cetăţilor Gaeta şi Messiana. Ataşat, în 1866, pe lângă prinţul moştenitor Umberto. Şef de cabinet al ministrului de Război. Coordonatorul primei colecţii de legi şi regulamente militare. Conduce redacţia Monitorului oastei, urmându-i locotenentului Eustaţiu Pencovici. Prefect al Poliţiei Capitalei (1888-1891), în 1888 reprimă cu trupe mişcările ţărăneşti, publicând un memoriu despre acele evenimente. Comandant al Diviziei din Buzău. Demisionează din oştire în 1896. DGB

Noiembrie, 11. Brăila: se naşte Andrei (Androcles) Fotino (m. 9 mai 1907, Bucureşti), doctor în medicină (Atena, 1859). Intră în armată ca medic de regiment, în anul 1860. Participant la Războiul de Independenţă ca şef al ambulanţei Marelui Cartier General, apoi al spitalelor militare. Profesor în învăţământul de specialitate. Senator de Mehedinţi şi de Brăila (la câţiva ani după trecerea în rezervă, în 1891). Administrator al revistei Gazeta spitalelor şi fondator al revistelor Anale medicale româneşti şi România medicală. Publică rapoarte de specialitate şi o broşură intitulată Comunication sur le service sanitaire de l’armée roumaine (Londra, 1891). DGB

Bucureşti: apare Calendar, redactat de Gr. Pleşoianu şi imprimat în tipografia lui Ion Heliade-Rădulescu, cu caractere chirilice. C

Bucureşti: se naşte ziaristul, poetul şi criticul literar Radu Ionescu. Urmează cursurile Colegiului „Sf. Sava”. Studii literare şi filosofice neterminate la Paris, unde colaborează în 1857 la Buciumul lui C. Bolliac. În 1860 preia conducerea Dâmboviţei. Este colaborator şi membru în comitetul de redacţie al Revistei române (1861-1863), redactor responsabil la Unirea română (1861), redactor la Românul. Din 1865 conduce Conştiinţa naţională şi redactează anonim revista satirică Sarivari români. Publică în aceste ziar sub acronimul R.I. Scrie numeroase articole politice de orientare liberală. După 1865 părăseşte ziaristică şi îndeplineşte o serie de funcţii administrative şi politice. Moare la Bucureşti, 24 dec. 1872. C

1835

Februarie, 2: se naşte Matei Vlădescu (m. 23 ian. 1901), sublocotenent în 1856, general de divizie în 1893. Lucrează la harta României cu statul-major austriac (1856-1858), ulterior, pe măsură ce experienţa şi gradele se vor aduna, ajunge şef al Statului-Major Regal şi şef al Casei Militare a regelui (1892), senator de Dâmboviţa, ministru de Război (1889-1891). Este artizanul Revistei militare (1870-1871), dar şi al Revistei armatei de mai târziu (1883), pe prima redactând-o mai mult singur, la a doua fiind cooptat în comitetul dirigent. DGB

Aprilie, 23. Trifeşti-Roman – Neamţ: se naşte George Missail, avocat, publicist, deputat. Studii: liceul la Iaşi, Facultatea de Drept din cadrul Academiei Mihăilene din Iaşi (1857-1859). Membru al Ateneului Român, al Societăţii pentru învăţătura poporului român, al Societăţii Macedo-Române, al Societăţii Transilvania (membru fondator). Colaborări la: Zimbrul, Steaua României, Binele Public, Traian, Trompeta Carpaţilor, Românul, Revista Română. Scrieri: Originile legislaţiunii române, 1865; Epoca lui Vasile Lupu şi Matei Basarab. Domnii Moldovei şi Ţării Româneşti (1632-1654), Bucureşti, 1866; Noţiuni de drept pozitiv după Codicile român din timpul lui Alexandru Ioan Cuza; Discurs la adunarea Societăţii Transilvania, 1869; Chestiunea pensiunilor şi a recompenselor naţionale, 1866; Constantin Negri, 1877; Despre românii din Transilvania şi raporturile lor cu ungurii, 1869; Femeia, puterea şi educaţiunea ei, 1879; Locotenentul Constantin Jorescu, 1864. Moare în 1906, la Bucureşti. BJNT

1836

Ianuarie, 15. Bucureşti: se naşte Eustaţiu Pencovici (m. 1899, Galaţi), promoţia 1856 a Şcolii de Ofiţeri de Infanterie, primul cap (adică redactor-şef) al Monitorului oastei, în 1860, pe când este sublocotenent. Îl regăsim în redacţia mai multor reviste ale vremii, inclusiv România militară din 1865. General de brigadă (1883) după ce anterior, cu gradul de colonel, fusese ministru de Război în guvernul I. Ghica (dec. 1870 – mart. 1871). Ia parte şi la Războiul de Independenţă, ca şef de stat-major al Corpului 2 Armată. Între 1879 şi 1901 este delegat al României în Comisia Europeană a Dunării, de la Galaţi. După unele surse, ar fi fost născut la 15 iun. 1836. DGB

Ianuarie. Bucureşti: apare revista enciclopedică Curiosul, redactată de Cezar Bolliac. Colaborează: I. Voinescu, I. Cîmpineanu. Tipărită cu caractere semichirilice. C

Februarie, 5. Bucureşti: apare săptămânalul cultural Muzeul naţional, redactat de I. Heliade-Rădulescu, tipărit în caractere semichirilice. Sunt publicate scrisorile dintre C. Negruzzi şi Heliade-Rădulescu, cuvântările festive rostite cu diverse ocazii de Petrache Poenaru, Simion Marcovici şi de I. Maiorescu. Printre colaboratori, Florian Aaron, Dionisie Romano, A-dru L-dax [Alex. Geanoglu Lesviodax]. Revista este un supliment al publicaţiei Curierul românesc, amândouă fiind incluse în acelaşi abonament. Editată până la 26 ian. 1893. MPB

Noiembrie, 20. Iaşi: este depusă cererea lui Gh. Asachi, dr. Cihac şi A.L. Vincler, membri ai Societăţii de Istorie Naturală din Iaşi, către Sfatul Administrativ, prin care solicită aprobare pentru publicarea unei foi periodice, intitulată Oziris, precum şi unele înlesniri de a tipări. MIIS

Bucureşti: apare publicaţia Almanah al Curţii, Statului şi a Prinţipatului Valahiei, tipărită de „librarii Curţii Walbaum şi Vaize (Weise)”, până în anul 1840. Din anul 1839 este tipărită numai de Friedrich Walbaum. Text bilingv: român, în chirilice, şi francez. Publică articole şi informaţii despre viaţa şi organizarea socială, economică, administrativă, juridică, militară, financiară, şcolară şi culturală. Important este Planul poliţiei Bucureşti din 1837, hartă desenată de C. Rîmniceanu cu drumuri, cişmele, lacuri, grădini, instituţii, spitale etc. din cele cinci „văpsele” (sectoare). În 1840, titlul apare şi în limba franceză, Almanach de la Court et de l’Etat de la Principauté de la Valachie. În acelaşi an apare şi un supliment – Însemnare alfabetică a oraşelor şi satelor a tot Prinţipatul Valahiei. Litografii de G. Wenrich. Distribuit gratuit pentru abonaţii Curierului românesc, în 1837. MPB

Bucureşti: apare revista literară Curierul ambele sexe, la Tipografia Eliade şi Asociaţii. Colaborează: I. Heliade-Rădulescu, Dim. Bolintineanu, Iancu Văcărescu, V. Alecsandri, Al. Donici. Publicaţie anunţată de editor în Gazeta Teatrului Naţional. C

Bucureşti: apare Le courrier de Bucarest, publicaţie efemeră, redactată de Alfred Poissonier şi imprimată în tipografia lui I. Heliade-Rădulescu. C

Buda: apare Almanahul Statului din Prinţipatul a toată Ţara Românească, până în 1837, apoi, la Bucureşti (1838-1858), redactat de Zaharia Carcalechi. Prin caracterul său enciclopedic, almanahul cuprinde valoroase informaţii şi documente asupra organizării administrative, militare, bisericeşti, culturale, şcolare, asupra vieţii economice (târguri, pieţe, poşte) şi politice (consulate etc.), de asemenea, studii şi evocări istorice, între care se remarcă portretul „vestitului prinţ Mihai Viteazul”, de Florian Aaron, şi o cronologie a domnitorilor Ţării Româneşti de la 1290 la 1834. Almanahul apare în chirilice, exceptând volumul pe 1849, cu text româno-francez, iar cel din 1850, în scriere de tranziţie. IDTM

Piteşti: se naşte Ion Constantin Fundescu, ziarist şi publicist. Studii în oraşul natal şi la Colegiul „Sf. Sava” din Bucureşti. Secretar şi inspector al Comitetului Teatrelor (1857-1869), administrator al Buletinului Instrucţiunii Publice (1866), redactor-şef (1876-1881) şi director (1882-1888) al ziarului Telegraful. Colaborează la Dâmboviţa, Naţionalul, Românul, Ghimpele etc. Moare în 22 ian. 1904. C

1837

Ianuarie, 2. Braşov: apare Foaia Duminecii, „spre înmulţirea cei de obşte folositoare cunoştinţe”, prima revistă românească din Transilvania. Titlul cunoaşte alternanţe. Săptămânal, în fiecare sâmbătă. Format: 4⁰ (26 × 21 cm). Abonament: 4 florini pe an. Redactor: Ioan Barac. Tipărită cu suportul financiar al negustorului Rudolf Orghidan şi, la început, şi al comerciantului Dimitrie Marin, cu litere chirilice, în mai multe tipografii, printre care şi cea a lui Johann Gött. Numărul de probă apare la 1 dec. 1836. Are un conţinut tip magazin, după modelul gazetelor germane din care se inspiră şi traduce. Ultimul număr: 25 dec. 1837. RMNBV

Ianuarie, 31. Beiuş – Bihor: se naşte Partenie Cosma (m. 22 sept. 1923), avocat. Absolvent al liceului român unit din Beiuş (1855). Se înscrie la Teologia din Arad, apoi la Facultatea de Drept din Budapesta (1857). În anul 1861 Telegraful Român din Sibiu publică notele şi informaţiile lui P. Cosma trimise din galeria dietei. Tot în anul 1861 intră în redacţia Concordiei, alături de Alexandru Roman. Va părăsi redacţia după puţină vreme din pricina atitudinii şovăitoare a lui Papp. În 1861 absolvă Facultatea de Drept. În 1862 trece examenul de avocat şi îşi deschide cabinet în comuna sa natală. LMBH

Februarie, 13. Bucureşti: se naşte Constantin Moroiu (m. 27 apr. 1918, Bucureşti), ofiţer de infanterie (alte surse spun că de roşiori), erou al Războiului de Independenţă, considerat fondatorul francmasoneriei române moderne, prin constituirea şi obţinerea recunoaşterii acesteia pe plan mondial ca Putere Masonică Suverană. În luna mai 1880, la Bucureşti, editează jurnalul masonic Triunghiul, cu apariţie lunară, el fiind unicul redactor. Pasionat de filatelie, va fi implicat într-un scandal de falsificare a timbrelor. Editează prima publicaţie filatelică din România, Timbrophilo (1881), urmată de Timbrophilul (1890), după ce, în 1886, tipărise primul catalog de mărci poştale româneşti. Este fondatorul primei publicaţii militare explicit antisemite din România, şi anume Veteranul, organ al veteranilor cu ilustraţii militare, săptămânal, 1884, subintitulat, din 6 iul. 1886, „organ indipendent şi imparţial al intereselor militare, naţionale şi antisemitic”. DGB

Martie, 14. Iaşi: apare Alăuta românească, supliment literar al Albinei româneşti. Publicaţie neregulată, editată până la 3 febr. 1838, apoi bilunară în intervalul 1 iul. – 1 sept. 1838, iniţiată de Gh. Asachi, sub redacţia acestuia, urmată de cea a lui M. Kogălniceanu. În cele opt numere apărute sub redacţia lui Gh. Asachi au fost publicate poezii şi proză semnate de C. Negruzzi, Gh. Asachi şi C. Aristia, un foileton, un fragment din piesa Zaira, de Voltaire. Revista, cele cinci numere sub redacţia lui M. Kogălniceanu, marchează un moment important în evoluţia presei literare româneşti, fiind transformată dintr-o publicaţie ocazională şi provincială într-o revistă modernă, menită să-i informeze pe cititori în legătură cu mişcarea literară europeană şi să stimuleze creaţia literară originală pe baza istoriei şi tradiţiilor populare pentru redeşteptarea naţională. Într-un articol pe marginea Catehismului lui Neofit Scriban, M. Kogălniceanu propune înlocuirea alfabetului chirilic cu cel latin. Aluzia satirică la adresa consulului ţarist Karl von Kotzebue din Filosofia vistului duce la interzicerea apariţiei revistei, din dispoziţia domnitorului Mihail Sturdza. MIIS

Aprilie, 24. Bucureşti: apare Cantor de avis şi comers, publicaţie politică, ştiinţifică şi comercială, bisăptămânală. Iniţial este imprimată la Tipografia lui I. Heliade-Rădulescu, redactată de Zaharia Carcalechi. Îşi schimbă titlul în Cantor de avis „gazetă politică şi comercială” (de la 3 ian. 1842), apoi în Vestitorul românesc (de la 13 febr. 1843), devenind gazetă semioficială, de la 10 aug. acelaşi an, pentru care Zaharia Carcalechi obţine o subvenţie de stat (de 400 galbeni în 1853). Separat, publică şi un supliment, Foaie comercială, industrială şi economică (2 ian. – 15 apr. 1839). Gazeta se imprimă în caractere chirilice, iar de la 28 sept. 1848, unele articole apar cu text paralel în limbile română şi franceză. Este primul periodic specializat în publicitate din ţara noastră. MPB

Mai, 24. Braşov: apare nr. 1 din Siebenbürger Wochenblatt ca „foaie de probă”, având „onorata încuviinţare”, editat şi tipărit de Johann Gött şi Wilhelm Nemeth. Fondator şi proprietar: J. Gött, care este şi redactor; el semnează articolele din 6 apr. 1838. Nr. 2 iese la 30 iun. 1837, moment din care apare regulat în fiecare vineri. Format: 30 × 21 cm (8 p). Din 1 ian. 1840 apare de două ori pe săptămână, lunea şi joia. În 1842 are 1.000 de abonaţi. Ziarul atrage, prin tonul radical, colaborarea unei echipe: G.D. Teutsch, St. L. Roth, Elias Roth, Peter Lange, Martin Schnell, Karl Maager, A.T. Laurian, Leopold Maximilian Moltke şi Anton Kurz. Ultimul număr: nr. 21 din 15 mart. 1849. Continuat de Kronstädter Zeitung. RMNBV

Iulie, 3. Braşov: apare Foaia de săptămână din Transilvania, săptămânal politic în care debutează publicistic George Bariţ. Abonament: 2 florini semestrul. Se tipăreşte cu caractere chirilice în tipografia lui Johann Gött, în doar două numere, deoarece publicaţia nu obţinuse permisiunea de editare şi autorităţile o confiscă. Nr. 1 apărut pe cheltuiala negustorului Rudolf Orghidan. Se publică şi traduceri din publicaţia germană braşoveană cu acelaşi titlu. Experiment publicistic; locul ei este luat de Gazeta de Transilvania. RMNBV

August, 14. Mihăileni – Botoşani: se naşte Ion Veniamin Adrian, profesor şi publicist, revizor şcolar, director de liceu, deputat. Absolvent al Academiei Mihăilene din Iaşi (1850). Profesor de istorie şi geografie la Dorohoi, Galaţi şi Botoşani. Conduce ziarul Libertatea Dunării din Galaţi (1858). Editează în 1861-1862 ziarul Bondarul, la Iaşi. Tot în 1862, la Botoşani, editează ziarul democrat Independentul şi este colaborator la Lumina şi Steaua Dunării. Proprietarul primei tipografii din Botoşani, înfiinţată la ordinul Prefecturii Botoşani. Revizor şcolar pentru jud. Iaşi, Botoşani, Suceava şi Dorohoi (din 1864). În 1866 editează Tearra de Susu. Profesor şi director al gimnaziului din Botoşani (1868-1869). Director al Prefecturii jud. Botoşani şi al Poliţiei oraşului. Deputat (1870-1871). Moare în 14 aug. 1875, la Botoşani. C, SLBT

Noiembrie, 19. Densuş – Hunedoara: se naşte Aron Densuşianu (pseudonimul lui Aron Pop). Studii la Academia de Drept din Sibiu (1860-1864). Debutează ca poet în Foaie pentru minte, inimă şi literatură (1860) şi colaborează cu poezii, studii critice şi articole politice la principalele periodice transilvănene ale vremii: Federaţiunea, Albina, Transilvania, Familia. Editează la Braşov ziarul politic Orientul latin (1874-1875). Între 1864 şi 1880 este avocat, ulterior profesor de limbă şi literatură latină. Moare la Iaşi, în 2 sept. 1900. C

Decembrie, 9. Braşov: apare Înştiinţarea, lansată de J. Gött, în care se anunţă încetarea apariţiei revistei Foaie Duminecii şi apariţia Foii literare de la 1 ian. 1838, care urmează să fie însoţită de o gazetă politică mai târziu. Se apelează la corespondenţi să trimită articole. RMNBV

Decembrie, 20. Bucureşti: este tipărit numărul de probă al primului cotidian românesc, România. MPB

Braşov: apare Unterhaltungsblatt für Geist, Gemüth und Publizität, supliment la Siebenbürger Wochenblatt. Format: 4⁰. Tipar şi editură J. Gött şi W. Nemeth. Editat şi în 1838. Continuă cu Blätter für Geist, Gemüth und Vaterlandskunde. RMNBV

Bucureşti: apare Călindar... Întocmit de Fr. Walbaum şi Weise (scriere chirilică). Se distribuie gratuit abonaţilor Curierului românesc. BAR

Bucureşti: apare publicaţia Minologhion pantotinon akrivestaton, imprimată în limba greacă. Publică partea calendaristică şi prenumeranţii din Filipopolis, din Bucureşti şi din alte localităţi, alcătuit de Gh.I. Constantin, referendar muzicolog şi dascăl în Filipopolis [Plovdiv]. C

Suceava: Porfirie Dimitrovici redactează un calendar pentru popor, pe care-l înaintează cenzurii autorităţilor galiţiene, aceasta aprobându-l abia în anul 1841. VISV

1838

Ianuarie, 1. Braşov: apare Erdélyi Hírlap. Politikai és vegyes tartalmú hetilap. Format: 4⁰; redactori: Köpe János, iar din 1839 Veres György. Tipografia J. Gött. Are suplimentul Mulattató. Apare până la 30 dec. 1839. RMNBV, EDBV

Ianuarie, 1. Braşov: apare Foaie literară, în total 26 de numere (8 p.). Săptămânal, supliment literar al Gazetei de Transilvania, împreună cu care se distribuie prin abonament comun. Redactor: George Bariţ; editor: Johann Gött. Tipar chirilic. Format: 4⁰, 2 (25 × 20 cm). Abonament: 2 florini pe semestru, împreună cu Gazeta de Transilvania. Înlocuieşte Foaia duminecii a lui I. Barac şi de aceea nu este nevoie de o aprobare specială. Ultimul număr: 25 iun. 1838. La 2 iul. 1838 se transformă în Foaie pentru minte, inimă şi literatură. RMNBV

Ianuarie, 1. Bucureşti: apare primul cotidian românesc, România, editat de Aron Florian şi G. Hill, ajutaţi de tipograful Fr. Walbaum. MPB

Martie, 12. Braşov: apare Gazeta de Transilvania, primul ziar politic al românilor transilvăneni. Redactor: George Bariţ (1838-1850). Periodicitate săptămânală. Editor, tipografia Johann Gött (1838-1884). RMNBV

Iulie, 2. Braşov: apare Foaie pentru minte, inimă şi literatură, revistă socială şi culturală, ca supliment literar al Gazetei de Transilvania, împreună cu care se distribuie prin abonament comun. Continuă publicaţia Foaie literară. Săptămânală, dar cu apariţie inconstantă în ultimii ani (în perioadele 1857-1858 şi 1863-1865 apare neregulat). Redactori: G. Bariţ, Andrei Mureşanu, Iacob Mureşianu. Editor, Johann Gött. Format: 4⁰, 2 (25 × 20 cm), din 1 ian. 1841, 4⁰, 5 (27 × 22 cm). Tipar chirilic iniţial, apoi semichirilic şi din 11 ian. 1856 tipar latin. Este suspendată între 7 mart. şi 5 dec. 1849 şi între 13 febr. şi 9 sept. 1850 şi, din cauza greutăţilor materiale, nu apare între 14 aug. 1856 şi 6 mart. 1857. Publică istorie, filologie şi articole social-politice. Aici apare prima dată poezia „Răsunet” de Andrei Mureşanu, astăzi imnul naţional. Ultimul număr: 24 febr. 1865. RMNBV

August, 24. Burdujeni: se naşte Romulus Scriban (m. 29 oct. 1912, la Iaşi). LBGL

Septembrie, 3. Iaşi: este emisă porunca lui Mihail Grigore Sturdza care aduce la cunoştinţa Comisiei de cercetare a cărţilor ce intră, cât şi a celor care se tipăresc în principat, hotărârea de a se suprima suplimentul gazetei Albina românească, pentru greşeala de a fi primit spre tipărire un articol interzis de cenzură. MIIS

Octombrie, 3. Craiova: apare Mozaicul. Este prima revistă culturală şi literară din Oltenia. Apare săptămânal, în fiecare luni, de la 3 oct. 1838 până la 25 sept. 1839, în 52 de numere (856 p.). Redactor şi editor: pictorul Constantin Lecca. Conţine istorioare cu caracter moralizator, povestiri literare, informaţii istorice, didactice, religioase, geografice, ştiinţifice, fabule, poezii, majoritatea traduceri. FUDJ

Noiembrie, 2. Braşov: apare Mimosen aus dem Gebiet der Dramaturgie, supliment extraordinar la Siebenbürgen Wochenblatt. Din 1839 intră în cuprinsul ziarului. RMNBV

Braşov: apare Blätter für Geist, Gemüth und Vaterlandskunde, supliment săptămânal la Siebenbürger Wochenblatt şi continuare la Unterhaltungsblatt... Format: 23,8 × 19,4 cm. Tipograf şi editor: J. Gött. Apare până în 1848 şi reapare între 1851 (an 9) şi 1858 (an 16), ca supliment al ziarului Kronstädter Zeitung. Sistat de editorul şi tipograful Gött la 1 ian. 1859 din cauza creşterii impozitelor pe producţiile de presă. RMNBV

Bucureşti: apare publicaţia Almanahul Statului din Prinţipatul a toată Ţara Românească, până în anul 1858, redactat de Zaharia Carcalechi. Apare mai întâi la Buda, în anii 1836-1837. Este o lucrare enciclopedică, conţine informaţii şi documente despre organizarea administrativă, militară, bisericească, culturală, informaţii şcolare, asupra vieţii economice şi politice, studii şi evocări istorice. Colaborează: Iosif Genilie, Gherasim Gorjan, C. Costescu. Ilustraţii de: C. Lecca, Anton Chladek, Carol Popp de Szathmary; litografii: G. Wenrich. Almanahul tipărit în chirilice, exceptând volumul pe 1849 şi cel din 1850. C

Bucureşti: apare Calendar popular românesc, 1838-1848, 1851-1852, 1854. [Întocmit de C.A. Rosetti şi E. Winterhalder.] Format: 18 × 12 cm/23 × 20 cm. Scrieri de C.A. Rosetti, N. Bălcescu ş.a. Traduceri din: I. Washington, G. Sand. Tipografia C.A. Rosetti şi Winterhalder (scriere chirilică). Cu titlul Calendar popular, 1843. În 1843-1854, are şi o ediţie în limba germană. Ilustraţii şi desene. BAR

Bucureşti: apare Racul, jurnal politico-umoristic, sub conducerea lui I. Ghica. Publicaţie suspendată după primul număr, la cererea unui consul. C

1839

Ianuarie, 2. Bucureşti: apare de 1-2 ori pe săptămână Foaie comercială, industrială şi economică, la tipografia lui Zaharia Carcalechi, redactată de Zaharia Carcalechi însuşi; imprimată în semichirilice. Este un supliment la Cantor de avis şi comers (Bucureşti, 24 apr. 1837) cu care se distribuie în abonament comun. Editată până la 15 apr. 1839. C

Ianuarie, 7. Buzău: apare Vestitorul Besericesc, „gazetă religioasă şi morală”, publicaţie săptămânală, redactată de ierodiaconul Dionisie Romano şi Gavriil Munteanu. Prospectul viitoarei gazete a fost lansat în 18 dec. 1838, iniţiatorii anunţând că vor edita „o foae binevenită înaintea publicului iubitor de cultură”, ce va cuprinde „poveşti, anecdote, sentenţii şi tot felul de articole religioase şi morale şi alte înştiinţări din lăuntrul şi d-afară care se ating ori au raport cu scopul care şi l-au pus, de a hrăni duhul religios şi moral ce a caracterisit totdeauna pe naţia românească”. Gazeta de Transilvania anunţa că „pe lângă această foae, se va alătura în suplim. şi scrierea intitulată «Meditaţii religioase», din care s-au publicat două prin Curierul de ambele sexe şi altele” (Gazeta de Transilvania, nr. 7, 12 febr. 1839, p. 28). Este cea dintâi gazetă religioasă din ţară şi, totodată, prima publicaţie buzoiană. Format: 25 × 20 cm (4 p., numerotarea se face în continuare). Anul, 1 galben împărătesc. Tipografia Sf. Episcopii Buzeul. Îşi încetează apariţia în 23 dec. 1840. AOVFBZ

Ianuarie, 24. Bucureşti: se naşte Grigorie Cantilli (m. 1906), sublocotenent de geodezie (1857), ulterior va ajunge general de divizie la 1893 şi inspector al cavaleriei. Adjutant al ministrului de Război (1865), face studii de stat-major în Franţa, trece apoi în Italia, ca ataşat la statul-major al trupelor concentrate în tabăra de la Somma. În 1867, director al Monitorului oastei. Colaborator al României militare, editează el însuşi revista militară Luptătorul (1866-1867). Principala sa lucrare de specialitate este Explicarea sistemului metric (1865). Scrie, de asemenea, o interesantă memorialistică despre luptele armatelor române în timpul Războiului de Independenţă, unde a participat direct. DGB

Martie, 1. Bucureşti: în Curierul românesc sunt publicate cheltuielile necesare imprimării unei gazete „de 100 coale pe an” – „plata tiparului câte 100 lei coala (10.000 lei); plata hârtiei în termen mijlociu, 2.000 lei; plata unui colaborator, câte 150 lei lunar (1.800 lei); plata unui împărţitor, câte 80 lei lunar (720 lei); cheltuiala scriitorului, câte 60 lei lunar (720 lei); cheltuiala gazetelor străine 1.000 lei; portul gazetelor şi al scrisorilor 480 lei; chiria casei 1.000 lei”. Rezulta un total de 17.960 lei pe an. MPB

Iulie, 16. Subcetatea, com. Sântămăria-Orlea – Hunedoara: se naşte Ioan Cetăţianu, profesor, publicist, traducător şi autor de manuale (m. 30 nov. 1898, Galaţi). Absolvă Gimnaziul din Blaj în 1859 şi Institutul „Sf. Ana” din Viena, specialitate filosofie-pedagogie (1863). Lucrează în cadrul redacţiei Monitorului Oficial din Bucureşti (1864-1866) şi apoi ca profesor la Gimnaziul din Ploieşti. Primul director şi profesor de română al Liceului „Vasile Alecsandri”, Galaţi, abia înfiinţat (26 nov. 1867); întemeiază „Şcoala secundară de fete” şi Institutul „C. Negri” din Galaţi. Redactează manuale şcolare, publică numeroase articole de critică literară şi de gramatica limbii române. Colaborează la ziarul local Delfinul (1878), precum şi la Vocea Covurluiului, Poşta, Galaţii, Covurluiul. LBGL

Decembrie, 18. Brăila: apare Mercur, „jurnal comerţial al portului Brăilei”. 16 mart. 1840 – 1 ian. 1842. „Ese de două ori pe săptămână [duminica şi joia] în format d’o coală şi să va da de îndată, patru luni derând numai în limba rumănească, iar după acest soroc, va începe jumătate grecească şi jumătate rumănească.” Redactor: I. Penescu. În tipografia sa din Oraşul Brăilei. Tipărit cu alfabet de tranziţie latin-chirilic; de la 22 aug. 1840 în limbile română şi italiană, text paralel; iar de la 5 ian. 1941 în ediţii separate: una în limba română, alta în limba italiană – cu unele texte în franţuzeşte. IVBR

Decembrie, 29. Tecuci – Galaţi: se naşte Theodor Şerbănescu, scriitor şi publicist (m. 2 iul. 1901, Brăila). Urmează Academia Mihăileană din Iaşi, apoi Şcoala Militară şi intră în armată ca sublocotenent. Membru al Societăţii literare „Junimea” (din 1868) şi membru corespondent al Academiei Române (din 1894). Colonel; prefect de Cahul (1876); a luptat la Plevna. Debutează ca publicist în Steaua Dunării. Colaborează la: Convorbiri literare (care îl consacră: „Lacrimile”, „Marşul călăraşilor”), Literatura şi arta romană, Ateneul român, Columna lui Traian, Albina Pindului, Oltul, Perseverenţa, Revista contimporană etc.; versuri simboliste („Sonete decadente”). Traduceri (Horaţiu, Lamartine, Hugo, Heine). Semnează şi cu pseudonimul Dornescu. DBBR, LBGL

Bucureşti: apare Almanah literar, editat de I. Heliade-Rădulescu, imprimat în tipografia proprie. Conţine materiale privind evenimente istorice şi culturale. Colaborează: Iancu Văcărescu, Costache Negruzzi (cu pseudonimul Karlu Nervil), G. Krupenschi ş.a. Traduceri din: Emile Zola, Joseph Joubert, Jacopo Andrea Vittorelli. În almanah sunt menţionaţi şi fondatorii şcolilor moderne (Iancu Văcărescu, Gh. Lazăr, Petrache Poenaru), precum şi primii bursieri români în străinătate (Eufrosin Poteca, Simion Marcovici, C. Moroiu ş.a.). C

Bucureşti: apare Calendar, în scriere chirilică, editat şi tipărit de pitarul Zaharia Carcalechi, tipograful statului; publică programul bâlciurilor din Valahia şi din ţările vecine, o cronologie de interes documentar şi istoric, un vocabular „explicativ” alcătuit din 257 de neologisme, statistici demografice, fabule, anecdote; editat până în anul 1850. C

Bucureşti: apare Calendar astronomicesc, la tipografia lui Fr. Walbaum. C

Bucureşti: apare Calendarul creştin cu exactitate. C